OMA VIHA VÄLJENDAMINE
Eesmärk: Lapsed õpivad väljendama viha, kasutada ei tohi ähvardavaid sõnu, tegevusi ega liigutusi.
TÖÖJUHEND. 
1.	Tähtsus. Õpetaja alustab diskussiooni oskuse kasulikkusest ning olulisusest. Enesekontrolli säilitamine ning viha väljendamine rahulike sõnadega ja tegevustega väldivad probleemi laienemist verbaalselt tasandilt füüsilisele tasandile. Kaklus ei lahenda probleemi. Ainult suhtlemine ja kompromissi leidmine teevad seda.
2.	Sissejuhatus. Õpetaja loeb järgneva loo klassile, kasutades nukke.
Materjalid, mida tunnis vajame: Malle ja Kalle nukud (töölehel); 2 jäätisepulka
Malle ja Kalle jalutasid kodu poole. Nad olid käinud karnevalil ning neil oli mõlemal käes õhupallid, mille nad olid ostnud oma taskuraha eest. Järsku vaatas Kalle üles ja ütles:” Oh, ei! Ma lasin kogemata oma õhupalli lahti!” Ta püüdis veel õhku hüpata ja õhupalli kätte saada. “Tule tagasi! Ma tahan oma õhupalli!” Kalle pöördus Malle poole. Ta ütles:”Pole aus! Sul on õhupall alles, aga minul pole!” Malle ütles:”Vabandust, Kalle. Aga sa lasid enda oma lendu, aga mina mitte. Kalle hingas sügavalt. Ta ütles Mallele:” Ma tean, Malle, aga ma olen vihane, et see minuga juhtus.” “Mida sa nüüd ette võtad?” küsis Malle. “Ma arvan, et ma ootan, kuni jälle taskuraha saan. Siis ostan ma endale uue õhupalli”, ütles Kalle. “Selle ajani”, ütles Malle, “võime mõlemad minu õhupalliga mängida.”
Õpetaja küsib õpilastelt järgmisi küsimusi:
•	Miks oli Kalle vihane?
•	Mida sina oleksid Kalle asemel teinud?
•	Mida Kalle tegi?
•	Kas ta tegutses õigesti? Miks? Miks mitte?
•	Kuidas ta oma probleemi lahendas?
3.	Oskused: ( kirjuta tahvlile)
•	Kui sa oled vihane, peatu ning hinga sügavalt sisse.
•	Analüüsi oma tundeid.
•	Miks sa niimoodi tunned?
•	Mida teha, et oma viha peatada?
•	Otsusta, kuidas edasi tegutseda.
•	Leia õige tee oma viha näitamiseks.
4.	Oskuse kujundamine. Õpetaja kujundab oskused väljendades meelepaha iseenda tegevuse kohta. Ta jutustab lastele rahulikult, et ta on enda peale pahane, sest ta oli hooletu ning loksutas vett maha. Rõhuta lastele, et inimene peab ennast pidevalt kontrollima. Rõhuta, et viha on alati suunatud käitumisele, tegevusele ning mitte inimesele.
5.	Käitumise harjutamine. 
•	Valik. Õpetaja valib neli õpilast rollimänguks.
•	Rollimäng. 
1.	Õpetaja / õpilane: õpetaja soovib kokku korjata tunnitööd. Sina ei ole veel lõpetanud. Mida sa teed?
2.	Õpetaja / õpilane: õpetaja kuuleb klassis hääli. Ta näeb, et su pinginaaber räägib ning arvab, et sina rääkisid samuti. Kuid sa ei rääkinud. Mida sa teed?
3.	Õpetaja / õpilane: klass läheb õppekäigule loomaaeda. Sa oled unustanud sellest kodus rääkida ning minekuks luba küsida. Õpetaja ütleb, et sa ei saa tulla. Mida sa teed?
4.	Õpilane / õpilane: teie kahekesi olete viimased, kes on jäänud veel võistlusmängu alles. Teine õpilane vastab viimasele küsimusele õigesti ning saab võitjaks. Mida sa teed?
•	Viimistlus. Pärast iga rollimängu pööra tähelepanu õigele käitumisele, arutage läbi ebakorrektsed käitumisviisid, mängige rollimäng uuesti läbi koos parandustega. Kui parandusi enam pole, on rollimäng õnnestunud.
•	Kinnistamine. Kinnita õiget käitumist autasudega ning suulise kiitusega, näiteks:
“Ma märkasin, et ................ hingas enne vastamist sügavalt.”
“Mulle meeldis, kuidas ........... rääkis oma vihast ilma, et ta oleks ärritunud.”
“.............., kas sa loobusid tegevusest sellepärast, et sa hakkasid tagajärgede peale mõtlema?” 
“Ma võin öelda, et ............... valitseb ennast hästi, sest ta tegutses .................. selle asemel, et endast välja minna.”
•	Diskussiooon. Arutlege, kas vihase õpilase käitumine oli õige või vale. Arutlege ka alternatiivsete käitumisviiside üle, milliseid oleks võinud veel kasutada, et selle situatsiooniga toime tulla. 
6.	Harjutamine. Anna lastele tööleht “Tegevused”, täitke see ning kontrollige klassis.
7.	Õpetaja annab lastele paberi. Ta ütleb:”Täna, kui te koolist koju jõuate, võivad teie vanemad paluda teil teha midagi, mida te teha ei tahaks. Näiteks: lahendada lisaülesandeid, pesta nõusid, lõpetada televiisori vaatamine, minna vara magama. Kirjutage jutuke või joonistage pilt sellest, mis teid kodus pahandas. Näidake, kuidas te käitusite, kui te saite vihaseks.”
Analüüsige lugusid ning pilte klassis.
8.	Kinnistamine. Õpetajad peavad rõhutama suhtlemise tähtsust ilma ähvardavate sõnadeta, tegevusteta.

Kasutatud kirjandus:
1.	Life Skills for Vocational Succsess. Unit 1. Social Skills. Lesson 2: Anger Maagement. Topic 1: Identify Feelings. (2001)
2.	http://workshopsinc.com/manual/Ch1L2.1.html 

NIMI_____________________               KUUPÄEV______________________

TÖÖLEHT „TEGEVUSED”

JUHEND: Loe läbi allolev jutuke. Vali lünkadesse õige sõna ning kirjuta see. Siis loe jutt veel kord läbi.

TEEN	KASUTAMA	HAKKASID	VIHANE 	EI TOHI	MÕTLES

Margus ütles:”Ma tahan endale puust laeva meisterdada ning ma pean ................................. isa elektrisaagi.” “Sa ................................. seda ilma isa loa ja juuresolekuta kasutada,” ütles Margit. Margus ................................. selle üle järgi, mida Margit ütles. Ta oli ................................., kuid poiss ei tahtnud sattuda pahandustesse. “Hea küll,” ütles ta, “ma ................................. siis midagi muud.” Margus läks naabrilaste juurde ning nad ................................. peitust mängima.

NIMI_____________________               KUUPÄEV______________________

TÖÖLEHT „PULGANUKUD”

MALLE

KALLE