PROBLEEMI LAHENDAMINE
Eesmärk: Õpilased tunnevad ära probleemi ning lahendavad selle, pakkudes välja ka erinevaid alternatiivseid lahendusi.
TÖÖJUHEND.
1.	Oskuse olulisus: Õpetaja  alustab diskussiooni oskuse olulisusest ning kasust. Probleemi lahendamine toob edu nii õppetöös kui ka sotsiaalsetes suhetes piirates konfliktide arvu, seeläbi jääb rohkem aega õppimiseks ( tunni aeg ei kulu probleemide lahendamisele ). Kui lapsed püüavad ise lahendada oma konflikte, muutuvad nad iseseisvamateks ning neil jääb rohkem aega õppetööga tegelemiseks.
2.	Sissejuhatus: Loe ette järgnev lugu.
”Kaks jänest, kelle nimed olid Pikk-kõrv ja Tuttsaba, hüppasid kooli poole. Möödudes härra Kriimsilma talust, leidsid nad maast viis krooni. Talunik ütles neile, et selle eest saavad jänesed osta kolm hiigelsuurt porgandit. Pikk-kõrv ja Tuttsaba olid juhtunust erutatud ning nad hüppasid nii ruttu kui said kooli. Terviseõpetuse tunni lõppedes algas neil söögivahetund. Mõlemad jänkud istusid laia tamme alla ning sõid kumbki ühe suure porgandi.  Kuid kõhud ei saanud sellest veel täis ning neil oli kahepeale veel ainult üks porgand järgi. Nad hakkasid vaidlema, et kumb selle porgandi ära saab süüa.  Vaidluse kära läks nii suureks, et õpetaja Öökull tuli vaatama mis lahti on. Jänesed arvasid, et on parem, kui nad ise oma probleemi lahendavad selle asemel, et õpetaja seda teeb. Vaikselt ja kiiresti mõtlesid nad erinevatele võimalustele probleemi lahendamiseks ning otsustasid parima kasuks.... jagada porgand kaheks.  Õpetaja Öökull oli nende lahenduse üle väga uhke.
Õpetaja küsimused: “Mille üle jänesed vaidlesid?”
  “Miks on tähtis ise oma probleemid lahendada?”
3.	Oskused probleemi lahendamiseks: ( kirjuta tahvlile).
1.	Leia üles probleem (tunne ära).
2.	Leia erinevaid teid selle lahendamiseks.
3.	Otsusta, mis juhtub erinevaid lahendusvariante kasutades. Millised on tagajärjed?
4.	Otsusta, milline tee on selle probleemi lahendamiseks parim.
5.	Kui üks lahendus ei sobi,  proovi  mõnda teist.
4.	Kujunda oskus: Õpetaja mängib õpilast, kes tahab kasutada riisumiseks reha, samal ajal kui ka teine õpilane soovib seda kasutada. Vali õpilane teist osa mängima. Analüüsige läbi kõik viis eelnevat sammu probleemi lahendamiseks.
5.	Käitumise harjutamine:
•	Valik: Õpetaja valib kolm paari õpilasi rollimängu mängima.
•	Rollimäng:
1.	Üks õpilane murrab katki teise õpilase pliiatsi.
2.	Õpetaja annab kahe peale kasutada ühe karbi rasvakriite.
3.	Üks õpilane müksab teist.
•	Viimistlus: Pärast iga rollimängu pööra tähelepanu õigele käitumisele, arutage läbi ebakorrektsed käitumisviisid, mängige rollimäng uuesti läbi koos parandustega. Kui parandusi enam pole, on rollimäng õnnestunud.
•	Kinnistamine: Autasusta neid õpilasi, kes olid oma rollimängus edukad. Julgusta teisi rollimänge uuesti ja korralikult läbi mängima. Rollimängus võib kasutada ka näpunukke või käpiknukke.
•	Diskussioon: Lapsed arutlevad rollimängude üle: millised raskused oli vaja ületada, et lahendada probleemi.
6.	Harjutamine: Tööleht õpilastele ”Parim lahendus”. Pärast töö sooritamist ning kontrollimist võivad lapsed vihmavarju värvida.
7.	Õpilased mõtlevad kodus veelkord probleemi üle, otsivad alternatiivseid lahendusi selle lahendamiseks, otsustavad, milline lahendustest on parim ning räägivad sellest klassis järgmisel tunnil.
8.	Kinnistamine: Õpetaja tuletab pidevalt õpilastele meelde otsida erinevaid lahendusi probleemidele rahulikult niipea, kui seda vaja peaks minema.

Kasutatud kirjandus: 
1.	Life Skills for Vocational Succsess. Unit 2: Decision-Making Skills. Lesson 1 Solving Problems. (2001)
2.	 http://www.workshopsinc.com/manual/Ch2L1.html