TÄHELEPANELIK KUULAMINE
Eesmärk: Lapsed kuulavad tähelepanelikult kui õpetaja õpilastega klassis räägib.
TÖÖJUHEND.
1.	Tähtsus: Õpetaja alustab vestlust kuulamisoskuse olulisusest. Kuulamine on äärmiselt tähtis oskus, mida tuleb harjutada. See on kogu õppimise alus. Ilma hea kuulamisoskuseta pole õpilased võimelised järgima töökäsklusi või aru saama sellest, mida on vaja teha. Oskus on vajalik igas tegevuses, mis aset leiab.
2.	Sissejuhatus: Õpetaja tutvustab oskust, lugedes järgnevat lugu klassile. Õpilased olgu valmis vastama küsimustele ja esitama küsimusi pala kohta.
Ammu aega tagasi elas Pärnus üks väike tüdruk, kelle nimi oli Marju. Ta oli väga õnnetu, sest ta ei teadnud kunagi millestki midagi. Ühel päeval hüppas ta oma poni, kelle nimi oli Tähnike, selga ning alustas reisi, et lahendada oma probleem. Marju kappas oma õpetaja maja juurde ja küsis õpetaja Kirsilt:” Miks on mul küll nii raske koolis õppida?” Niipea, kui õpetaja alustas vastamist, pööras Marju oma pea metsa poole, kust kostis ilusat linnulaulu. Kui ta uuesti õpetaja poole pöördus, oli õpetaja just vastamise lõpetanud. Marju ei saanud oma küsimusele vastust. Ta hüppas Tähnikese selga ja ratsutas oma sõbra Mihkli juurde. Marju küsis Mihklilt selle sama küsimuse. Niipea, kui Mihkel alustas vastamist, pööras Marju pea kõrvale, et vaadata Tähnikese ja Mihkli poni mängimist. Jälle kordus sama lugu: kui tüdruk end taas Mihkli poole pööras, oli poiss juba vastamise lõpetanud. Marjul polnud ikka veel vastust oma küsimusele. Tüdruk hüppas jälle Tähnikese selga, kuid see keeldus liikumast. Tähnike ütles Marjule:” Marju, põhjus, miks sa kunagi midagi millestki ei tea on see, et ........”
Õpetaja :” Mis te arvate, mida Tähnike ütles?”
Õige :” Sa ei kuula kunagi inimest, kes sinuga räägib.”
Õpetaja võib lastelt küsida küsimusi pala kohta, et kontrollida kuulamise taset. Õpilased võivad ka ise üksteisele küsimusi esitada.
3.	Kuulamisoskuse komponendid: Kirjuta järgnevad osaoskused tahvlile. Võib läbi viia ka väikese ajurünnaku, et need oskused ( või osa neist ) tuleksid õpilaste ühise mõttetöö tulemusena välja. 
1.	Vaata inimesele kes räägib otsa.
2.	Istu vaikselt kui keegi räägib.
3.	Mõtle sellele mida räägitakse.
4.	Vasta küsimustele.
5.	Esita küsimusi.
4.	Kuulamisoskuse kujundamine: Õpetaja laseb õpilasel õpikust või raamatust lugeda ning vastata kaasõpilaste küsimustele.
5.	Käitumise harjutamine:
•	Valik: Õpetaja valib neli paari lapsi. Need võivad olla vabatahtlikud või lapsed, keda õpetaja valib, kes vajavad veel harjutamist.
•	Rollimäng:  Laste paarid mängivad läbi järgmisi tegevusi:
1.	Laps loeb, teine kuulab.
2.	Laps jutustab TV saatest, teine kuulab.
3.	Laps kujutab ennast lapsevanemana, kes räägib lapsega, teine kuulab.
4.	Laps kujutab ennast õpetajana, kes seletab matemaatikat ( eesti keele reeglit, looduse seaduspärasust vms.), teine kuulab.
•	Viimistlus: Pärast iga rollimängu pöörata tähelepanu õigele käitumisele, märkida ära vale või ebakorrektne käitumine ning korrata rollimängu koos parandustega. Kui parandusi pole, on rollimäng õnnestunud.
•	Kinnistamine: Pööra tähelepanu õigele käitumisele suulise julgustamisega, füüsilise heakskiiduga ( naeratus, paitus ), materiaalsete autasudega.
•	Diskussioon: Lapsed arutlevad erinevate rollimängude teemadel, õigest ja valest käitumisest. Palu neil endil formuleerida kuulamisoskuse tähtsus. 
•	Praktiline töö: Tööleht ”Kuula loomi”. Lapsed kuulavad luuletuses esinevaid loomi, järjestavad need, kirjutavad loomade nimetused.
Luuletus: ( loe seda aeglaselt klassile. Loe veel kord ja anna aega loomanimede kirjutamiseks, värvimiseks).

Kes käib ikka pikkamööda?         H. Mänd

Jooksma nobedad ja kiired
On kõik oravad ja hiired,
Lippama on hästi virk
Jänes, rebane ja nirk.
Kes käib aga pikkamööda,
Laseb kõiki ikka mööda?
See on väike vigur mees:
Karbike ja tigu sees.
•	Julgusta perekonda lugema või jutustama lugu lapsele. Palu last vastata küsimustele või esitada küsimusi pala kohta ning rääkima sellest ka klassile.
•	Tähtsustamine: õpetaja peaks järjepidevalt meelde tuletama lastele, et tähelepanelik kuulamine on õppimiseks vajalik.

LASTEKIRJANDUS: Mänd, Heljo.  Minu väike õunapuu. Tallinn, 1974

Kasutatud kirjandus:  
1.	Uusen, A. (2002).  Emakeele õpetamisest. Klassiõpetajale. Tallinn: TPÜ kirjastus
2.	Watson, S. (2004). About Teaching Social Skills. Helps Reduce Behavior Incidents. An 
3.	Example of Teaching a Social Skill: “Being a Good Listener Lesson”.
4.	http://www.specialed.about.com/cs/behaviordisorders/a/social_p.htm

NIMI_____________________               KUUPÄEV______________________

TÖÖLEHT „KUULA LOOMI”

JUHEND: Õpetaja loeb luuletuse ette. Kuula tähelepanelikult loomade esinemise järjekorda luuletuses. Nummerda loomad õiges esinemise järjekorras, kirjuta looma nimetus joonele.

____________________________	
_____________________________	

____________________________	

_____________________________	

_______________________________	
___________________________